|
Ziedo vietnes attīstībai!
Ziemeļu karš
| |
Kalnietis | Datums: Piektdiena, 06.Augustā.2021, 21:17 | Komentāri # 1 |
Darba rūķis
Komentāri: 252
Balvu ielāde ...
| Pārkopēju no feisbuka : “No Rīgas līdz Valkai viss ir nopostīts (..), apdzīvotas vietas pastāv tikai uz kartes (..), ienaidnieka zemē vairs nav, ko postīt” – šīs frāzes no 1702. gada ģenerālfeldmaršala Borisa Šeremetjeva vēstules Krievijas caram Pēterim I ir bieži citētas, lai raksturotu Lielā Ziemeļu kara postījumus Vidzemē. Turpinot ieskatu LNVM izstādē #LielaisZiemeļukaršBaltijā, kas aplūkojama Esplanādē līdz 10. augustam, šoreiz – par kara postījumiem lauku apvidos. Zemnieku saimniecību un muižu izpostīšana bija ierasta prakse visos šī laikmeta karos – gan Livonijas karā (1558–1583), gan Poļu-zviedru karā (1600–1629) karavīri atņēma pārtiku un lopus un atkāpjoties bieži nodedzināja arī ēkas. Tomēr Lielais Ziemeļu karš šajā ziņā izcēlās ar Latvijas vēsturē vēl nepieredzētu iznīcību. Īpaši Zviedru Vidzemē, kuru no 1700. līdz 1710. gadam vairākkārt pārstaigāja Krievijas armija un epizodiski arī sakšu un poļu karaspēks, postījumi bija tik masveidīgi, ka gan laikabiedru, gan vēlāku paaudžu vērtējumā “Vidzeme bija izpostīta uz 50 gadiem”. Lai gan Krievijas armija kopš 1702. gada epizodiski guva panākumus pret Zviedrijas karaspēku, cars Pēteris I vēl līdz pat izšķirošajai uzvarai Poltavas kaujā 1709. gadā necerēja, ka Krievijai izdosies Baltiju ilgstoši paturēt. Tādēļ viņš pavēlēja postīt ienaidnieka zemi, lai zviedru armijai atņemtu apgādes bāzi. Īpašas kavalērijas vienības pārstaigāja pagastu pēc pagasta, sistemātiski dedzinot muižas, baznīcas, dzirnavas un zemnieku sētas, atņēma vai nokāva lopus, nobradāja tīrumus un dažos apvidos arī aizveda gūstā cilvēkus. Vissmagāk cieta mūsdienu Vidzemes ziemeļu, austrumu un centrālā daļa, kā arī mūsdienu Igaunijas dienvidaustrumi. Piemēram, 1702. gada augustā krievu iebrukumā Smiltenes draudzē nodedzināja 10 no 11 muižām un 204 no 285 zemnieku sētām, bet Vecpiebalgā – 124 no 125 zemnieku sētām. Lielāko daļu 1702. gadā nodedzināto saimniecību jau drīz zemnieki pašu spēkiem atjaunoja, taču šīs ēkas visbiežāk tika nopostītas kādā no nākamajiem iebrukumiem. Krievijas karaspēks mērķtiecīgi postīja Zviedru Vidzemi arī 1703. un sevišķi smagi 1708. gadā. Raksturojot posta apmērus, Smiltenes draudzes mācītājs Svante Gustavs Dīcs kādā ap 1710. gadu sacerētā latviešu garīgajā dziesmā iekļāva rindas: “Kur daža branga ēka, / Kur daža skaista pils, / Tur tagad zaķi lēkā, / Tur atmata un sils.” Atšķirībā no kaujām, cietokšņu un pilsētu aplenkumiem postījumus “vienkāršo ļaužu” mājvietās – laukos, muižās un mazpilsētās – visbiežāk neiemūžināja ne rakstveža spalva, ne mākslinieka ota. Vien dažās Lielā Ziemeļu kara gravīrās kā papildu vizuāli elementi iezīmētas degošas vai jau nodedzinātas civilās būves. Arī muižu dokumentos pārsvarā tikai lakoniski minēts, cik darbspējīgie cilvēki katrā zemnieku sētā izdzīvojuši un cik lielu zemes platību viņi pēc kara zaudējumiem vēl spēja apstrādāt. Tādēļ sevišķi vērtīgas un vēsturiski izzinošas ir retās rakstiskās liecības, kas tapušas pašā kara haosā. Detalizētie zaudējumu apraksti rāda ne tikai postījumu dinamiku, bet sniedz arī autentiskas liecības par dzīvojamo un saimniecības ēku skaitu un veidu 18. gadsimta sākuma Vidzemes zemnieku sētā, par laucinieku turību, par audzētajām kultūrām, lopiem, pat apģērbu. Pieminot Lielā Ziemeļu kara izraisīto postu pirms vairāk nekā 300 gadiem, piedāvājam iepazīties ar fragmentiem no Smiltenes mācītāja S. G. Dīca pierakstiem par Krievijas armijas postījumiem Blomes un Nīgales muižas pagastā 1702. gada vasarā. (Smiltenes baznīcas grāmatas kopija glabājas Latvijas Nacionālajā arhīvā.) “Blommuiža – muiža pilnībā pārvērsta pelnos, palikušas tikai dažas ēkas: skolas kambaris ar pirtiņu, veļas māja, dzirnavas un smēde.
Blommuižas krogs – nodedzinātas visas ēkas, izņemot vienu vecu riju.
Jaunzemji – nodedzinātas pilnīgi visas ēkas. Sadeguši 8 vezumi un 16 pūri rudzu, drēbju tīne un siena kuja. Norvieļi – nodedzinātas visas ēkas, izņemot vecu pirtiņu. Sadeguši 30 pūri un 5 vezumi rudzu. Pīpuļi – nodedzinātas visas ēkas, izņemot vienu vecu kūti. [Sadeguši] rudzi arī uz lauka, no kuriem viņš [saimnieks] kulšanai bija savedis tikai vienu riju. Vasarāju tīrumi nobradāti. Pazaudētas 2 govis, 3 aitas. Āži – nodedzinātas visas ēkas, izņemot vienu klēti un pirti. Sadeguši (...) izkultie un nekultie rudzi. Atņemts zirgs, viens jauns (...) un svārku audekls. Bierņi – nodedzinātas visas ēkas, izņemot 2 klētis un pirti. Sadeguši 12 pūri un 11 vezumi rudzu, 3 siena kujas, 2 kažoki. Ķikuļi – nodedzinātas visas ēkas, izņemot pirti. Sadeguši [izkultie un] nekultie rudzi. Vasarāju tīrumi nobradāti. Atņemti 6 zirgi, (...), 2 cauņu cepures. Plānīši – nodedzinātas visas ēkas, izņemot pirti. Sadeguši 20 vezumi izkulto un nekulto rudzu, kā arī siena kuja. Vasarāju tīrumi nobradāti. [Saimniekam] Ancim aizvesta sieva Ģeda un 5 bērni Maža, Pēteris, Baba, Jānis un Anna. Kazuļi – nodedzinātas pilnīgi visas ēkas. Sadeguši rudzi: 45 statiņi un gubas, 4 vezumi rijās, 6 pūri klētīs un 1 pūrs maizes abrā. Kalpupuisis Piečs aizvests gūstā. Lapsiņas – nodedzinātas visas ēkas, izņemot vecu mazu riju, kūti un 2 klētis. [Saimniekam] Jēkabam atņemti 2 zirgi. Rijā sadeguši 7 vezumi rudzu. Plāņi – nodedzinātas pilnīgi visas ēkas. Klētī sadeguši ap 60 pūriem rudzu. Atņemti visi lopi un 3 zirgi. Drandi – nodedzinātas visas ēkas. Klētīs un rijās sadeguši pāri par 70 pūriem rudzu. Atņemti 8 zirgi, 20 raglopi, 25 aitas. Dēls Kristaps un kalps Jānis aizvests gūstā. Vējiņi – nodedzinātas visas ēkas, izņemot pirti un vārāmo namiņu. Sadeguši 30 statiņi un 10 vezumi rudzu. Atņemti 8 zirgi, 3 svārki, 2 sagšas, 1 vamzis, 2 cauņu cepures, 25 bišu stropi. Vindas – nodedzinātas visas ēkas, izņemot pirti. Rudzi pilnībā iznīcināti un sadedzināti. Vecā saimniece nošauta ar bultu. Vasarāju tīrumi nobradāti. Atņemti 6 zirgi, 4 raglopi un drēbju tīne. Kalpupuisis Juris aizvests gūstā. Popji – nodedzinātas pilnīgi visas ēkas. Sadeguši [visi] rudzi. Vasarāju tīrumi pārsvarā nobradāti. Atņemti 5 zirgi, 1 kumeļš un drēbju tīne. Milni – nodedzinātas pilnīgi visas ēkas. Ienaidnieks iegāzis strautā 8 pūrus rudzu, sadedzinājis 4 vezumus rudzu. Celmi – nodedzinātas pilnīgi visas ēkas. Sadeguši 7 vezumi rudzu, un nedaudz rudzu klētīs. Nodegušas 2 sienas kujas. Nošauti 2 kuiļi. Atņemti 2 zirgi. Doredes – nodedzinātas visas ēkas. Sadeguši 16 pūri rudzu un 5 pūri miežu. Uz tīruma bojā gājuši 26 pūri [rudzu]. Ienaidnieks atņēmis 5 zirgus un kumeļus, 16 kazas, 25 aitas, 4 govis. Čakstes – pušelniekam Pāvulam nodedzinātas ēkas, izņemot divas klētis, riju, kūti un pirtiņu ar priekštelpu. Otram pušelniekam nodedzinātas pilnīgi visas ēkas. Gūstā aizvesta kalpone Anna ar meitu Annu. Atņemta drēbju tīne, 12 pūri rudzu, 4 2/3 pūri iesala miltu. Zarvāļi – ēkas un lauki palikuši neskarti. Bises – ēkas un lauki palikuši neskarti. Mīkas – nodedzinātas ēkas, izņemot 2 rijas, pirti, pelavu gubeni un vārāmo namiņu. Sadeguši 34 vezumi un 8 pūri rudzu. Mūsējie [zviedru armija] atņēmuši vienu zirgu.”
|
|
| | | |
Kalnietis | Datums: Pirmdiena, 06.Septembrī.2021, 21:24 | Komentāri # 4 |
Darba rūķis
Komentāri: 252
Balvu ielāde ...
| Putins mazliet sajauca, bet meistaram tas ir piedodami.
|
|
| | | | | | | |
Jaunākie foruma komentāri |
|
Tēma |
Pāriet |
Datums, Laiks |
Аutors |
Sadaļa |
| Mūsdienu K... | ▼ | 07.Septembrī.2024, 21:47 | sālītis | Pļāpātuve | Lasīt | Karš Austr... | ▼ | 07.Septembrī.2024, 20:31 | Valduha | 1945 - līdz mūsdienām | Lasīt | Otrā front... | ▼ | 01.Septembrī.2024, 18:59 | Valduha | WW2 | Lasīt | Te rakstām... | ▼ | 27.Augustā.2024, 17:32 | Valduha | Pļāpātuve | Lasīt | Āra galdiņ... | ▼ | 26.Augustā.2024, 10:06 | Valduha | Būve | Lasīt | Video | ▼ | 21.Augustā.2024, 16:30 | Valduha | Humors | Lasīt | Marks Solo... | ▼ | 19.Augustā.2024, 10:06 | Valduha | WW2 | Lasīt | Centrālāfr... | ▼ | 28.Jūlijā.2024, 17:06 | Valduha | 1945 - līdz mūsdienām | Lasīt | Cope | ▼ | 23.Jūlijā.2024, 07:29 | sālītis | Pļāpātuve | Lasīt | Laika apst... | ▼ | 13.Jūlijā.2024, 08:04 | sālītis | Pļāpātuve | Lasīt | |
Šodien forumu apmeklēja:
Copyright sancho76 © 2008-2024
|
|
|